SZEMPONTRENDSZER VERSELEMZÉSHEZ
-	a költőről (élete és/vagy jelentősége, irodalomtörténeti korszakban való elhelyezése)
-	az elemzendő vers helye az életműben (keletkezési időpont fontos lehet)
-	műneme: líra
-	műfaja (Pl. dal, óda, himnusz, elégia, epigramma, episztola, ballada, helyzetdal, ecloga, idill stb. Indoklás, miért pont az, ami)
-	témája (miről szól?)
-	mondanivalója (mit üzen?)
-	hangulata (szomorú, vidám, melankolikus, fájdalmas, örömteli, vágyakozó stb.)
-	hangvétele (közvetlen, távolságtartó, gúnyos, baráti, szemrehányó, patetikus, stb.)
- formája
-	versszakokra tagolódik, vagy nem
-	a versszakok egyforma terjedelműek, vagy nem  
-	(többé-kevésbé) egyforma hosszúságú sorokból áll, vagy nem stb.
(a kiegyensúlyozott forma általában nyugodt tartalmat, míg a formai változatosság zaklatottságot, nyugtalanságot tükröz)
- sajátos versforma a szonett, a szabad vers stb.
-	tipográfiai jellegzetessége van-e (kiugró betűméret, -típus, -vastagság stb.) ha van, mi a szerepe (pl. kiemelés, kiáltás)
-	szerkezete (tagolhatósága) hány részre, és mi alapján

-	idősíkok (múlt, jelen, jövő) alapján
-	kép alapján
-	kulcsszó alapján stb.
- sajátos szerkesztési mód az ún. keretes szerkezet (pl. Himnusz)  
- az egyes versszakok mondanivalója (külön-külön)
-	címének értelmezése (milyen összefüggésben van a cím a mű egészének tartalmával)
-	stilisztikai jellemzői
- hangszimbolika (pl. kemény, lágy, pattogó, sziszegő mássalhangzók; magas, mély magánhangzók)
-	igei, névszói stílus
-	hangalakzatok (alliteráció, rím, áthajlás)

-	szóképek (metafora, allegória, megszemélyesítés, szinesztézia, hasonlat, metonímia, szinekdoché)
-	alakzatok (az ismétlés különböző fajtái, kihagyás, felcserélés, oximoron, figura etymologica) 
-	szavainak választékossága stb.
-	verselése (időmértékes vagy ütemhangsúlyos vagy szimultán/bimetrikus vagy egyik sem)
-	más irodalmi (esetleg képzőművészeti) alkotásokkal való rokoníthatósága (indoklással)
-	stb.

Megjegyzés:
- Ha 2 vers összehasonlító elemzése a feladat, a dolgozatnak szimmetrikusnak kell lennie, azaz minden egyes kiválasztott szempontot előbb az egyik, majd a másik műnél kell megvizsgálni. Nem elfogadható az "egyik versről is leírom, amit tudok, aztán meg a másikról is" elemzési eljárás!
- Vázlatkészítés a végleges fogalmazás (tisztázat) előtt!
- A dolgozat formája: sorkizárt, bekezdésekre tagolt, a bekezdések első sora baloldalon behúzott pár centire.
- A dolgozat elvárt terjedelme: 180 perces dolgozatnál idézetekkel (max. 15 sor) 90 sor. 
- Külalak! A tisztázatban az esetleges tévesztést egyetlen vízszintes vonalas áthúzás jelezze. 
- Helyesírás!